Új Dunántúli Napló, 1996. november (7. évfolyam, 298-327. szám)
1996-11-25 / 322. szám
1996. november 25., hétfő VÁROSAINK Dünántúli Napló 9 Pécsváradi körkép Adventi hangverseny Az első adventi gyertya meggyújtásakor hangversennyel kezdődik a várakozás ideje Pécsváradon. A katolikus templomban 30-án, szombaton 17 órakor, a szentmise előtt csendül fel Haramia László a Pécsi Nemzeti Színház magánénekese és Gábor József orgona- rtnjyész koncertje. Műsorukon Schütz és Monteverdi-művek szerepelnek. A városi TV adása Csütörtökön 17.30-kor kezdi november havi adását a VTV Pécsvárad. A sportrovatban a helyi labdarúgók legutóbbi mérkőzéséről látunk tudósítást. A 19.30-kor kezdődő magazin beszámol az István Király Szálló működéséről, az új vízmű-kft-ről, a vadászati törvény helyi érvényesüléséről, a felvidéki diákcseréről és a pannonhalmi látogatásról. Vadászterület kijelölése Szerdán, 27-én 11 órakor tartja vadászterület-kialakító közgyűlését az érintett földtulajdonosokkal Pécsváradon, a Művelődési Házban a Mecseki Erdészeti Rt. Nyugdíjas Klub Dr. Kóczán György, gerontológus, a POTE Pszichiátriai Tanszékének vezetője beszélget az időskor lelki problémáiról 28- án, csütörtökön a Pécsváradi Nyugdíjas Klubban. Az egyesület 60 tagja 26-án testvérklubjához látogat Bonyhádra. Ügyeletes patika É héten, november 25-decem- ber 1. között Szent István Patika (Kossuth u. 8.). Az oldalt összeállította: Gállos Orsolya Baranyai a Ki-mit-tud?-döntőben Egy pécsváradi bál szólistájaként Baranya megyéből egy valaki, a pécsváradi Apaceller Péter jutott legmesszebbre az idei „Ki- mit-tud?” akadályversenyén - ugyan szombathelyi színekben, a Savaria Singers csapatában. A Berzsenyi Dániel Tanárképző Főiskola másod éves énekzene, egyházi zene szakos hallgatója társaihoz hasonlóan több kategóriában indult: népdaléneklésben az országos válogatóig jutott, táncdalban kiesett a megyei rostán. A mostam Ki-mit-tud?-ra állt össze a Savaria Singers, amelynek máris sok meghívása van műsoros estekre. Nincsenek elkeseredve, amiért Herczenik Anna operaénekes megelőzte őket. Élni akarnak a hírnévvel, és műsorukat úgy állítják össze dzsesszes, régi beat és újabb diszkós számokból, hogy az tessen az embereknek.- A zenei tanszéken mindig püföli valaki a zongorát, és valaki mindig énekel hozzá. így született a Savaria Singers - mondja Péter -. Valamennyien a kezdeményezői voltunk: évfolyamtársam Németh Judit altot, Bartus Sándor a basszust (ő hangszereli a számainkat), Csenkiné Mészáros Katalin szopránt énekel, jómagam baritont. Kiss László, a tenoristánk most átmegy egy másik együttesbe, helyébe új tenort hívunk, Szálai Szabolcs személyében. Péter húsz éves. Muzikális családból származik, két öccsével, édesapjával gyakran ösz- szeállnak bálokat játszani. Ez az AP'SON'S- együttes. A Kodály-gim- náziumi érettségi után Péter egy éven át tanult Gór Nagy Mária színitanodájában:- Rengeteget tanultam ott szakmai szempontból, és máig sem szakadt meg a kapcsolatom Gór Nagy Máriával. Örül a sikerünknek és büszke rám. Egy év után azonban iskolát váltottam. Közelről látva a színházi világot, úgy éreztem, ez nem nekem való. A siker nem minden. A zenével biztos, hogy sohasem szakad meg a kapcsolatom. Diplomát akarok szerezni, nyugodt, kiegyensúlyozott életet, idővel családot alapítani. Ezt többre tartom a hírnévnél, és abból egyelőre annyi elég, amennyit most elértünk a Savaria Singersszel. Megteremtették a munkahelyüket Ágnes és István újabb szállítmányt készít elő a vevőknek fotó: lauferl. Gál István és felesége Ágnes Pécsváradon, a Hegedűs utcában érdekes vállalkozásba fogott: napraforgóolajat sajtolnak, hidegen, minden hő- vagy kémiai behatás nélkül. Az aranysárga termék neve Heliotrope, azaz napraforgó. Csinos címkéje is van az olajnak, a pécsváradi vállalkozók designere, Csizmadia László grafikusművész készítette. Gálék fiatalok, két gyermekük van, a hároméves Agika és a másfél éves Alexandra. Munkát, megélhetést kerestek, sokáig voltak kereskedők. Kakasdon vásárolták meg Sebestyén PiuSz felszerelését és technológiáját, aki a beüzemelésnél is segített - meséli Ágnes, amíg férje egyik vevőjüket szolgálja ki nagyobb tétellel. Aztán István veszi át a szót:- Sok mindent megpróbáltunk, sok kudarcot megéltünk. Egy éve jött az ötlet. Baranyában egyébként úgy tízen foglalkozunk olaj sajtolással — valamikor nem volt ritkaság a falvakban az olajütő. Nyugat-Eu- rópában elterjedt az étolajnak ilyen kisüzemi előállítása. Azért, mert így semmit nem veszünk el és nem adunk hozzá ahhoz, amit a természet adott. Csak napraforgóval foglalkozunk: megvan az állandó szállítónk, aki állati takarmánynak egyúttal elviszi a mellékterméket is. Napi 120-130 liter étolajat állítunk elő, az egészet helyből meg is veszik. Egyelőre ez az a mennyiség, amely biztosítja a munkánkat és a megélhetésünket. És tulajdonképpen ezt szerettük volna: legyen munkahelyünk és legyünk itthon a gyerekekkel. Képviselő-testületi ülések Pécsvárad, Hosszúhetény, Mecseknádasd Ma, 25-én 16 órakor a Városházán tartja ülését Pécsvárad képviselőtestülete. Napirenden az 1997. évi költségvetési koncepció. Javaslatot tárgyal a testület a város Egészségügyi Központjának magánosításáról. Tájékoztatót kap a Pécsvárad Vízmű Kft. helyzetéről, a TOURINFORM-iroda megnyitásáról és a város INTERNET- en való jelenlétéről. Ugyancsak ma, 16 órakor az ÁMK-ban tartja soros ülését Hosszúhetény testületé. Napirenden a háromnegyed éves pénzügyi beszámoló valamint a helyi vízmű működtetése és az adórendelet módosítása. Mecseknádasd önkormányzata szerdán ülésezik: meghallgatja a helyi közmű-kft. beszámolóját a szennyvíz-hálózat készültségéről. Megvolt ugyanis a rendszer műszaki átadása, kezdődik a próbaüzem. Várnai Ferenc köszöntése A hatvan éves dr. Várnai Ferencet köszöntötték péntek esti szerzői estjén Pécsváradon, egyik első állomáshelyén. Többen eljöttek az 1958-ban megalakított Zengő Vegyeskarból és a Zengő Táncegyüttesből. Először az 1964-ben megalakult Zengő Leány kar 12 tagja állt színpadra 30 év után, és énekelte el dalos köszöntőjét. Aztán a kórushagyomány folytatói - Naszvadiné Podá- nyi Eszter vezényletével a Pécsváradi Zeneiskola és Általános Iskola gyermekkara, majd az ünnepelt vezényletével a Pécsváradi Művelődési Központ Női Kamarakórusa - szerepeltek. Az est vendégei a mezőtúri Teleki Blanka Gimnázium vegyeskara továbbá leánykara és a Pécsi Kodály Gimnázium Bartók Béla leánykara, amely Várnai évszakok témájára írott kantátáját szólaltatta meg Kertész Attila dirigálásával. Végül összkar énekelte Babits sorait arról, akinek a lelkében dal van. Majd kórusok és közönség együtt szólaltatta meg Várnai Ferenc vezényletével dr. Vargha Károly általa megzenésített „Esti búcsúzóját”. Volt sok virágos köszöntő, nemcsak a pécsváradiaktól, hiszen az esten ott voltak az egykori pécsváradi járásból hidasiak, hosszúhetényiek, szebényiek, véméndiek. A régi népdalgyűjtések, a kóruséneklés résztvevői. Az estet a Fülep Lajos Művelődési Központ és a Pécsváradi Zeneiskola szervezte - Várnai Ferenc annak idején közreműködött mindkettő megszületésében, akárcsak a Leányvásár 30 évvel ezelőtti újraszervezésében. Pedagógusműhely a várban Egertől Győrig, az ország valamennyi megyéjéből érkezett az a pedagóguscsapat, amely a múlt héten tanácskozott Pécsváradon, az István Király Szálló konferenciatermeiben. Azt vizsgálták, hogyan ■ bontható le a Nemzeti Alaptanterv a helyi iskolák programjaira - mondta el a házigazdák és szervezők nevében Kucsanda Ibolya, a Baranya Megyei Pedagógiai Intézet igazgató-helyettese. Nem először tanácskoznak Pécsváradon, visszatérő vendégek, mivel vonzó a hely nyugalma és földi javak, amelyekkel a várban elhalmozzák a vendégeket. A NAT elemzésekor az ország különböző iskoláiból érkező tanárok, szaktanácsadók, igazgatók a helyi tantervkészítések előmunkálatait végezték el. Vizsgálták az alaptanterv lehetőségeit és buktatóit. Keresték, miként lehet az általánost egy-egy sajátos intézményre lebontani. Pécsi kiállítók Dr. Andrásfalvy Bertalan néprajzkutató nyitja meg Bozóné Sárközy Márta csuhébáb-ké- szítő, Dobosy Zoltánná gyapjúszövő, dr. Rihmer József grafikus közös kiállítását Pécsváradon, 28-án, csütörtökön 18.30 órakor, a Műv.Házban. A Pécsi Nyugdíjas Egyesület képzőművészeti csoportjának alkotásait december 11-ig láthatjuk. Hétvégi teniszcsata Az Új Dunántúli Napló teniszezői nyertek szombaton 3-2 arányban Pécsvárad csapatával szemben a városi Sportcsarnokban. Az ÚDN színeiben Bogyay Ferenc, Kaszás Endre, Mészáros Endre, a házigazdákéban Baumann Mihály, Strecker Raymund, Vadász Csaba három egyéni és két páros mérkőzésben mérte össze erejét. Könyv a klumpakészítésről A klumpa volt a svábok legnépszerűbb lábbelije, ott állt az ajtó előtt, és ha valaki kiment, i rögtön fel tudta húzni. Sárban, hóban csak ebben jártak, télen szalmát szórtak bele, ami melegen tartotta a lábat. A gyerekek klumpában mentek iskolába és templomba, a falu 84 gyerekéből csak a jegyző lánya járt csizmában. A klumpák használata a Németalföldről származik, készítésük szorosan kapcsolódik a magyarországi németekhez. A klumpakészítés Erdős- mecskén a Buszlauer-család nevéhez fűződött 1989-ig. Ekkor halt meg az utolsó mester, Buszlauer József, aki még nagyapjától tanulta a mesterséget. Dédapja 1849-ben Erdősmecskére (Rácmecske) költözött Kisúj- bányáról mint klumpakészítő. Buszlauer József haláláig készítette hársfából, és szívesen ült le és vette kezébe a vonókést. A klumpa kiszárítására a család kemencét épített. Vitték eladni Dél-Bara- nyába, eljutott termékük Amerikába is. 1996. novemberében megjelent Beiträge zur Volkskunder Ungardeutschen (A magyarországi németek néprajzához) XII. kötete és a hat tanulmány egyike az er- dősmecskei klumpakészítő mesterséget dolgozta fel, ugyanis itt élt és dolgozott a megye és talán az ország utolsó klumpakészítője - mondja a dolgozat szerzője, Schäjfer József németszakos tanár, aki jól ismerte még a mestert. A legfőbb forrásanyag Buszlauer József elmondásán alapszik. Schaffer József már régóta foglalkozik a hazai németség néprajzával, történetével, nyelvével. Mint elmondja, nagyon sok szakmai segítséget köszönhet dr. Wild Katalinnak, a JPTE Német Nyelvészeti Tanszék vezetőjének. Eddig három pályázaton nyert különböző díjakat, több írása jelent meg a Neue Zeitungban, a német kalendáriumban és a Das schönste Erb (Legszebb örökség) című könyvben. Elmondja, ez a szakma nem tartozik a nehezebbek közé, mégis a kihalás fenyegeti, igaz egyre kevesebbre van már szükség, ma már csak az öregek hordják a faluban, a fiatalok belakkozzák és díszként függesztik fel a falra. Sántha László Hirdetésfelvétel az Új Dunántúli Naplóba Pécsváradon a Fülep Lajos Művelődési Központban Kossuth L. u. 31. Telefon és fax: (72) 465-123 t A t