Délmagyarország, 1955. február (11. évfolyam, 26-49. szám)
1955-02-13 / 37. szám
Világ proletárjai egyesültelek! AZ MDP CSONGRÁDMEGYEI BIZOTTSÁGÁNAK LAPJA XI. ÉVFOLYAM, 37. SZÁM j VASÁRNAP, 1955 FEBRUÁRIÉI MAI SZAMUNKBÓL: A Szovjetunió nemzetközi értekezlet összehívását javasolja a Tajvan térségében kialakult helyzettel kapcsolatban (2. oldal) Hol született Petőfi Sándor? Két asszony tíz éve (4. oldal) (5. oldal) ARA: 50 FILLÉR R Eredmények és feladatok a szegedi üzemekben Az elmúlt év gazdasági feladatainak végrehajtása nem kis erőfeszítést követett Szeged ipari vállalataitól. A gyárak dolgozóinak, párt- és szakszervezeti szerveinek, gazdasági, műszaki vezetőinek sok esetben hősiesen kellett helytállni, hogy a termelést zazavaró körülményeket gyors intézkedésekkel, jobb munkaszervezcsscl elhárítsák Különösen megszaporodtak a bajok a mult év első negyedévében. Egész sor szegedi üzemet komoly termelési veszteségek elé állított ekkor a rendkívüli téli időjárás miatt nehézségekbe ütköző anyagellátás és energia-korlátozás. Ezek a bajok egyes üzemekben párosultak a párt- és gazdasági vezetők liberalizmusával, tehetetlenségével. Mindez végeredményben alig 90 százalékos tervteljesítést eredményezett. A pártkongresszus tiszteletére induló munkaverseny szélesebb kibontakozása és a politikai munka javulása a II. negyedévben hozott ugyan eredményt az adósság törlesztésében, de kielégítő sikert nem ért el — az ipar II. negyedévi tervét 95.4 százalékra tudta teljesíteni. Igaz a helyi ipar és a kisipari termelőszövetkezetek gazdaságos munkájukkal körülbelül hét millió forintos tervtúlteljesítéssel szépítették a szegedi ipar eredményeit. A Városi Párt-Végrehajlóbizottság a júniusi összvezetőségi illésen és több aktívaértekezleten feltárta az iparban elkövetett listákat. Meghatározta a III. negyedév tervteljesítésének, az adósság törlesztésének és a gazdaságos termelésnek tennivalóit. Ezután igen sok helyes kezdeményezés született Szeged üzemeiben, s a negyedévi tervek teljesítésénél először fordult elő, hogy a minisztériumi ipar 105.4 százalékra teljesítette tervét. Az évi terv teljesítéséért, az adósság törlesztéséért a IV. negyedévben Szeged üzemeiben széleskörű munkaverseny kezdődött. A Jutaárugyár felhívásához Szeged üzemeinek többsége csatlakozott. A versenyszakaszon belül szervezett ünnepi műszakokban kimagasló gazdasági eredmények születtek. Természetesen Szeged üzemei az évi terv teljesítéséért folyó versenyszakaszban a kimagasló eredmények mellett jelentősebb sikereket is érhettek volna el, ha megfelelő módon levonják egy-egy ünnepi műszak politikai és munkaszervezési tapasztalatait, s azt jól felhasználják. A hiányosságok ellenére is az üzemek dolgozóinak, párt-, szakszervezeti szerveinek, gazdasági vezetőinek áldozatos munkája meghozta az eredményt. A minisztériumok irányítása alatt lévő szegedi ipari vállalatok negyedik negyedévi tervüket 108.6 százalékra teljesítették. A harmadik és negyedik negyedévben elért kimagasló tervteljesítési eredmények jelentősen hozzájárultak az első félévi adósság törlesztéséhez. Szeged minisztériumi ipara mégis 1954. évi teljes termelési tervelőirányzatát csak 98.7 százalékra teljesítette. Ha figyelembevesszük a helyi ipar 109.4 százalékos és a szövetkezeti ipar 112.9 százalékos teljes termelését — a túlteljesítésekkel együtt is — Szeged összipara 99.8 százalékra tudta teljesíteni évi tervfeladatát. Az elmúlt év II. félévének termelési eredményei kétségtelenül azt is tükrözik, hogy Szeged ipari üzemeiben a munkásosztály öntudatosabban, lelkesebben harcolt a gazdasági feladatok megvalósításáért, a népjólét emeléséért. Egész sor ipari üzemben — mint például a Jutaárugyárban, a Szegedi Kenderfonógyárban, a Textilművekben, a Szőrme- és Bőrruhagyárnál, az Ecsetgyárnál, a Gyufagyárnál stb. — emelkedett a termelékenység és csökkent az önköltség. Mégis a gazdaságos termelés tekintetében igen komoly hibák jelentkeztek. A termelés és a termelékenység üteme nem nőtt kielégítően, az önköltség alakulása kedvezőtlen volt, nem szilárdult meg a társadami tulajdon becsülete. Exportkötelezettségűnknek női cipőből, férfi panolux bundából, fűszerpaprikából és több konzervipari termékből nem tettünk eleget. Nem árt ezeket a hibákat most sorravenni a pártszervezeteknek és gazdasági vezetőknek. El kell határozniuk magukat arra: ebben az évben leszámolnak a hibákkal, hogy szocialista iparunk töretlenül tovább haladjon a felemelkedés útján. A pártszervezeteknek különösen fontos feladata, hogy többet törődjenek a termeléssel: a termelés politikai kérdéseivel, az ipari üzemek agitációs munkájának problémáival. A Városi Párt-Végrehajtóbizottság a negyedik negyedévben az évi tei-v teljesítéséért folyó versenyszakaszban a legjobb eredményt elért üzemeknek egy zászlót és négy díszoklevelet ad a jó munka jutalmaként. Figyelembe véve a jó eredmények közül is a legjobbakat és az olyan körülményeket, mint például a Kéziszerszámgyár hősies erőfeszítését, küzdelmeit a terv teljesítéséért, a Párt-Végrehajtóbizottság úgy döntött, hogy a Jutaárugyárnak ítéli oda a versenyzászlót. A Jutaárugyár 1119 százalékos tervteljesítést ért el, 101 százalékos munkáslétszám, 108.3 százalékos munkabér felhasználással. A termelékenység (egy főre, egy napra eső termelési érték alapján) 12 százalékkal emelkedett és a termelési költségek arányában 7.9 százalékos önköltségcsökkentést ért el. A Párt-Végrehajtóbizottság az Újszegedi Kender-Lenszövő Vállalatnak 5.2 százalékos önköltségcsökkentéséért, a Kéziszerszámgyárnak 2.4 százalékos, az Ecsetgyárnak 2.5 százalékos, a Textilműveknek 4 2 százalékos önköltségcsökkentéséért és a termelékenység területén elért jó eredményekért oklevelet ad. A Párt-Végrehajtóbizottság a körülményeket figyelembevéve így találja helyesnek a zászló és az oklevelek odaítélését. A jutalmazás példa valamennyi szegedi üzem előtt. Törekedjenek arra, hogy a mult év IV negyedévének versenylendületét tovább fokozzák Hazánk felszabadulásának 10. évfordulóját ünnepeljük kimagasló muni acvőzelmekkel, s méltón legyünk várományosai a felszabadulási serlegnek, a büszke élüzem címnek. 1955 évi tervünk va'óraváttásáért dolgozunk. A felszabadulási verseny eddigi eredményei is azt bizonyítják, munkásosztályunk. tehetséges műszaki értelmiségünk kész támogatni a pártot és a kormányt az 1955 évi feladatok megvalósításában. Ha pártszervezeteink, a kommunisták mégin.kább élére állnak a felszabadulási versenynek s magukkal ragadiák a dolgozók tízezreit akkor az emlékverseny óriási lendítője lesz a terv maradéktalan végrehajtásának, az életszínvonal növelésének. Hévízi János, a Szegedi Városi Párt-Végrehajtóbizottság ipari osztályának < < munkatársa A felszabadulási versenyben erősödik a munkás-paraszt szövetség A felszabadulási versenyben tovább erősödik a megbonthatatlan munkás-paraszt szövetség; államunk alapja. A szegedi gyárakban a munkások egyre jobban a lakosság, a dolgozó parasztság szükségleteinek kielégítéséért termelnek. Az Ipari cikkeket a munkások adják a dolgozó parasztoknak. Több szegedi üzemben közvetlenül a paraszti gazdaságok igényeinek kielégítéséért folyik a munka. Városunk üzemei gépállomásokat, termelőszövetkezeteket patronálnak, hogy azok minél Jobban felkészülhessenek a tavaszi feladatokra. A dolgozó parasztok a tavaszi munkákra való jó felkészüléssel, s az állam iránti kötelezettségek teljesítésével készülnek a nagy évfordulóra. Az ipari munkások erőfeszítéseire minden dolgozó parasztnak tettekkel kell válaszolnia. Ahol a dolgozó parasztok kedvére való ruha készül Látogatás a Szegedi Ruhagyárban NEM KEVÉS tsz tag, egyéni gazda panaszolta, hogy régebben hiány mutatkozott az erős ceig nadrágokból. A Szegedi Ruhagyárban a dolgozó parasztok részére készítik már a ceig nadrágokat. A gyárban természetesen meleg vattakabátok, a különféle szakmák dolgozói részére munkaruhák és esőkabátok is készülnek — a felszabadulási versenyben. A ceig nadrágokat Bakaity József és Verebély Éva szalagja gyártja, a múlt év decembere óta. Januárban a két szalag — a nagy évfordulóra tett vállalás teljesítéseként terven felül 179 ceig nadrágot készített. Most egyre javul az eredmény. A Bakaity-szalag elérte, hogy egy nap alatt terven felül 47 ceig nadrágot gyártott. • A' VARRÓGÉPEK megállás nélkül zúgnak. Dolgozik a Bakaityszalag. Tagjai többnyire igen fiatalok. A szalagvezotő karján több kész nadrág, nézi, jól osináliák-e meg. — Nagyon szükséges volt már, hogy gyártsuk a ceig nadrágokat — mondja a 6zalagvezető. — Mert keresik ám nagyon a dolgozó parasztok. Igyekszünk, hogy kielégítsük igényüket. Bózsó Józsefné, a MEO-s is oda megy a gépnél dolgozók mellé és ha a szükség úgy hozza, segít nekik. Tudásával azon van ő is, hogy jó minőségbe^ minél több nadrágot gyártsanak. Fodor Ilona nem is olyan régen egy ásotthalmi tanyáról került a szegedi gyárba. A szalagban dolgozik már, ő varrja a zsebeket a nadrágokhoz. Igen helyesen, szakmai tanfolyamra is jár. Egyszerű dolgozó parasztok gyermeke. Nevetve meséli el, hogy amikor legutóbb otthon járt szüleinél, hogyan zajlott le apja és közte egy beszélgetés. — Apám megkérdezte, mit csináltok lányom most a gyárbanf Erve én azt feleltem: Olyan nadrágot, amilyenre apámnak szüksége van és amilyet keresett is már. Elmondja aztán Fodor Ilona azt is, hogy apja a hírt hallva kijelentelte: „Bizony jó, hogy készül az a nadrág, hiszen AsoUhalmán már régen nem lehetett látni a boltokban celg-ruhát". Most már majd vehet ilyen nadrágot ő is, s a többi dolgozó paraszt. • FIATAL LÁNY Joachim Erzsébet. Ügyes, szorgalmas és az ifiműszakban napi tervét, jóval túlteljesítette. „Itt. a Ruhagyárban tanultam meg a varrást, — mondja. — Idekerülésem előtt még varrógépet 6e«i latiam közelről" — nevet és örül annak, hogy egyre jobban elsajátítja a szakmát. Jó tudni azt neki is, hogy olyan ruhadarabot készítenek. amelyet nagyon várnak a falvakban• AZ IRODÁBAN Mári Sándorné, a termelési felelős kimulatásokat néz és örömmel adja hírül a felszabadulási verseny egyik eddigi eredményét. 1955 első negyedének végéig munkaruhából 450-et ígértek túlteljesítésként a gyár dolgozói. A legutóbbi értékelésig terven felül vállalásukat túlteljesítve UiJ munkaruhát gyártoltak. Természetesen nemcsak a eeig-nadrágokból, hanem a másfajta munkaruhákból is számottevő mennyiség kerül a dolgozó parasztokhoz. A juteárisgyénak segítsége a Szegeden és a messzi környék parasztgazdaságaiban, a malmokban mindenütt megtalálni a Jutaárugyárban készített szövetet, — gabonászsák formájában. Hosszú hónapok óta készítik már ezt az árut és mégis mindig újabb menynviség kell belőle az egyéni gazdáknak, termelőszövetkezeteknek. Most február hónapban, 9-ig bezárólag az üzemben terven felül háromezer gabonászsáknak elegendő szövetet szőttek. Ez nagyszerű eredmény és a felszabadulási versenyben terven felüli munkájukkal is a parasztság szükségletelnek kielégítését segítik a Szegedi Jutaárugyár dolgozói. Belov Antalné brigádja az előfonódában 1100 kilogramm helyett 1455 kilogramm fonalat küldött a szövődébe, hogy az ottani munkások is túlteljesíthessék a tervet. Virág Erzsébet fiatal szövőnő a 27., 29-es gépen dolgozik. 139 százalékot ér el. Mennyiségi eredménye szerint a legjobbak közé kellene sorolni, de minőségileg kissé hibás munkája ezt nem engedi. Virág Erzsébet nem fordít elég gondot arra, hogy hibátlan szövetet készítsen. Vidács Margit, ez a fiatal lány, már 12 hónapja tartja a sztahanovista szintet és a varrodában nem győzik dicsérni azt a szövetet, amit ő készít. Igaz, a kivarrókon is sok múlik, hogy elsőosztályú áru kerüljön ki az üzemből. Ha a szövetben a szálhiányos részeket kijavítják, eltüntetik. akkor elsőosztályú lesz az áru. Bába Lajosné, az egyik legrégibb kivarró munkásnő nagyszerűen dolgozik. Naponta hét véget néz át és munkája első osztályú. Rózsa Józsefné kilenc vég árut ad ki kezéből, megfelelő minőséggel. A gabonászsákokon kívül más segítséget is ad a Jutaárugyár a mezőgazdaságnak. Egy esztendeje patronálják a mórahalmi gépállomást, hogy az feladatait jobban végezhesse. Az üzem egyik dolgozója. Lakó Antal kovács most is kint tartózkodik a gépállomáson. A gépjavításoknál a kovácsolni való gépalkatrészeket veszi javítás alá. Ha esztergályozni való munka akad a gépállomáson, azt azonnal beküldik a gyárba, ahol soronkívül elkészítik az alkatrészt. Kisebb gépalkatrészeket, csavarokat a gyár műhelyében most is csinálnak a gépállomás részére. Gömbcsapágyakból is készül jónéhány, összekötő rúd 12 darab kell és ugyanennyi rúdhüvely. Csapszegből is kértek húsz darabot. Nemcsak a gépjavításoknál, hanek a tavaszi, a nyári mezőgazdasági munkákban is segítenek. S bizonyos, hogy az üzem dolgozói a termelés növelésével, a gépállomás patronálásával is még jobban összekovácsolják a munkásparaszt szövetséget. A Táncsics TSZ is viszonozza a munkásosztály segítségét A szegedi Táncsics TSZ valamennyi tagja szívvel, lélekkel készülődik a nagy évfordulóra és a tavaszi munkákra. Különösen a kertészek akarnak kitenni magukért. A napokban a nagy gonddal elkészített melegágyakba már kiültetik a korai salátatöveket: összesen 12 ezret. A salátát már a jövő hónap végére piacra viszik, s eljuttatják a dolgozók asztalára A saláta után nyomban következik hatezer darab korai kalarábé, majd sorbajön a májusi újburgonya, A korai burgonya vetőmagja már szépen csírázik. „Az előző éveknél sokkal jobban ki kell használnunk a talajt", — mondják a szövetkezet tagjai. A korai burgonya első kapálása után a sor közé elvetik a kukoricát, s mire a krumpli kikerül, a kukorica is szépen felnő. így egy évben két termést vesznek a földrőlNemcsak a növénytermelésben és a kertészetben születnek az idén új, a tavalyinál jóval nagyobb eredmények, hanem az állattenyésztésben is. A Táncsics TSZ malacai szinte már városszerte ismertek. A tél folyamán újabb fiz tenyészkocával növelték a törzsállományt. A tíz sajátnevelésű koca már a nyár elejére le is fial. A TSZ tagjai állami támogatás nél. hűl az idén jelentősen gyarapítják majd a szarvasmarhaállományt. Négy újabb fejőstehenet állítanak még be, s ezzel elősegítik a környék jobb tejellálását. A tejbeadási kötelezettség teljesítésén és a tagok tejjel való ellátásán felül most is naponta átlag 70 liter tejet adnak a környékbeli üzemi dolgozóknak. Sokkal nagyobb gondot fordítóik ezévben a baromfi'Eomdny tervszerű gyarapítására. Más évek. en tavasszal mindig az állami baromfikeltető állomástól vásárolták i naposcsibét. Most is vásárolnak '•00 darabot, de emellett mintegy 200 darabol maguk is keltetnek. Ezzel a 200 csibével akarják kiegészíteni, növelni a baromfi törzsállományt. Jobban kihasználják a kaesaneveléshez való adottságaibal is. Most 200 darab kacsájuk is Tavaly ennek csak valamivel több mint a fele volt.